dc.description.abstract | Utgangspunkt for denne studien er Nasjonal barnehagestrategi mot 2030, Barnehagen for en ny tid som sist ble lagt frem i januar 2023. Med ulike erfaringer innenfor barnehagesektoren var det flere spørsmål vi ønsket å få svar på når det gjelder kvalitetsutvikling, barnehagelæreres planleggingstid, bemanningsnorm, endringsarbeid, ansattes opplevde virkelighet og hvordan barnehagene var rustet i møte med fremtidens barnehage. Med dette som utgangspunkt ble det formulert en tredelt problemstilling for studien:
Hva er Nasjonal barnehagestrategi mot 2030?
I hvilken grad er barnehagene i denne studien kjent med strategien og hvilke forutsetninger kreves av barnehagene for å realisere strategien?
Opplever barnehagene at forutsetningene er til stede – drivkrefter og motkrefter?
For å besvare problemstillingen tok vi utgangspunkt i teorigrunnlaget iverksettingsteori av Offerdal og rammeverket, stjernemodellen, utarbeidet av Galbraith. Det empiriske grunnlaget er basert på kvalitativt design og det benyttes en komparativ casestudie for å sammenlikne flere ulike barnehager ved å finne forskjeller og likheter. Det ble innhentet data fra tre ulike kategorier av barnehager, privat, ideell og kommunal sektor, som tydelig trakk frem drivkrefter og motkrefter for å iverksette strategien Barnehagen for en ny tid med dagens forutsetninger. Fra de private, ideelle og kommunale barnehagene ble det intervjuet ni styrere, hvorav det var tre informanter fra hver kategori nevnt over.
Hovedfunn i studien viser at det er utfordringer med iverksetting av Barnehagen for en ny tid med tanke på dagens økonomiske situasjon. Det foreligger en iverksetting som er satt på «på tomgang». Empirien viste at drivkreftene, gjennom god personalforvaltning og fokus på kvalitet, ikke er nok for å nå alle hovedprioriteringene i Barnehagen for en ny tid. Slik sett blir det vanskelig å oppnå likeverdig barnehagetilbud av høy kvalitet for alle barn som tidligere kunnskapsminister Tonja Brenna trekker frem i forordet til strategien. | |