Hvordan slutte med kriminalitet? En kvantitativ analyse av hvilke perspektiver innsatte i norske fengsler har på «desistance».
Abstract
Dette forskningsprosjektet er en kvantitativ studie av «desistance» - altså det å slutte medkriminalitet – sett fra norske innsattes perspektiv. Det empiriske grunnlaget for oppgaven eren spørreundersøkelse som ble gjort i norske fengsler i 2014 og 2015. Forskningen er gjortmed utgangspunkt i denne problemstillingen: «Hvilke perspektiver har innsatte i norskefengsler på «desistance»?». For å besvare problemstillingen har jeg undersøkt hva de innsattemener om flere aspekter ved det å slutte med kriminalitet. Blant annet analyserer jeg hvilkefaktorer de innsatte mener at kan fremme sin «desistance», hva som gjorde at de begikkkriminalitet med tidligere løslatelse, hvilken motivasjon de har til å slutte med kriminalitet ogom de har tro på at de kan lykkes.Formålet med studien er først og fremst å belyse tematikken «desistance» i kontekst av norskforskning og den norske kriminalomsorgen. Å drive straffegjennomføring på en måte sombryter kriminelle handlingsmønster er Kriminalomsorgens fremste samfunnsoppdrag(Kriminalomsorgsdirektoratet, 2024b). Kunnskapen om «desistance» og veien ut avkriminalitet er viktig for den norske kriminalomsorgens praksis, og med denne oppgavenønsker jeg å bidra til å utvikle denne kunnskapen. Den norske forskning på «desistance» ermindre utfyllende på flere områder, og det er derfor behov for mer norsk empiri. For å videreutfylle forskningsfeltet har jeg i denne oppgaven også valgt å fokusere på innsatte i fengsel, tilforskjell fra annen forskning som tar utgangspunkt i eks-kriminelle (Burnett & Maruna, 2004;Gjeruldsen & Jensen, 2021; Todd-Kvam & Kvam, 2021).Funnene fra oppgaven følger to spor: hvilke faktorer mener de innsatte fremmer og svekker«desistance», og hva påvirker de innsattes tro på at de kan lykkes i å slutte med kriminalitet?Resultatene viser i hovedsak at de fleste innsatte har et ønske om å lykkes med å leve lovlydigog en tro på at de kan klare det. Det kommer derimot frem at det er de yngre innsatte og deførstegangssonende oftere svarer at de ikke har en motivasjon til å slutte. De unge har også engjennomsnittlig mindre tro på at de skal kunne lykkes, men resultatene viser at trosamvarierer tilnærmet lineært med de innsatte alder. Med andre ord ser troen på at de kanklare å slutte med kriminalitet ut til å øke med alderen. Regresjonsanalysene av hva sompåvirker de innsattes tro på at de kan lykkes viser at det er visse trekk ved de innsatte og deresbakgrunn på ser ut til å ha en betydelig påvirkning. Alder, ønsket om å leve lovlydig oghvorvidt de innsatte soner for første gang påvirker troen på at de kan lykkes i positiv forstand.Disse funnene bekrefter de begynnende analysene. På den andre siden viser analysene atinnholdet i de innsattes soning ser ut til å ikke påvirke troen de har på at de kan slutte medkriminalitet.I tillegg til subjektive faktorer som tro og motivasjon, gir undersøkelsen også et innblikk ihvilke strukturelle forhold de innsatte mener er viktige for at skal klare å slutte medkriminalitet. Her kommer det frem at materielle forhold, som å ha jobb, bolig og en avklartøkonomisk situasjon, ser ut til å være viktigere for de innsatte enn relasjonelle eller dannendeforhold som skole, norskopplæring eller bedre kunnskap om det norske lovverket.Undersøkelsen viser også tydelige variasjoner basert på de innsattes alder og statsborgerskap.Blant annet ser skole og jobb ut til å være viktigere for de yngre innsatte, samtidig som deeldre innsatte uttrykker at det er viktigere å få behandling.Disse resultatene samsvarer i noen grad med tidligere forskning. Tidligere forskning indikererat materielt strukturelle faktorer som jobb, bolig og avklart økonomi er særlig viktig (Bhulleret al., 2016; Farrall et al., 2010; LeBel et al., 2008; Sampson & Laub, 1993). Å være i arbeidfremheves som en spesielt viktig faktor (Giordano et al., 2002; McNeill et al., 2012; Pager,2003; Sampson & Laub, 1993, 2003; Savolainen, 2009; Weaver & McNeill, 2015). Annenforskning peker på at de subjektive faktorene som motivasjon og tro er mer avgjørende for åkunne lykkes med veien ut av kriminalitet (Bushway & Reuter, 1997; Giordano et al., 2002;Maruna, 2001; Massoglia & Uggen, 2010; Pager, 2003). I lys av denne teoretiskediskusjonen, kan resultatene fra denne undersøkelsen plasseres som et argument forviktigheten av strukturelle forhold. De innsatte gir uttrykk for at de fleste forholdene knyttettil strukturelle omgivelser er viktig i noen grad for at de skal kunne klare å slutte medkriminalitet.Funnene fra denne oppgaven kan være med på å utfylle flere hull i det norske forskningsfeltet,samtidig som det gir et grunnlag for å drive videre forskning på temaet. Å øke kunnskapenom de norske innsattes perspektiver på det å slutte med kriminalitet vil i kontekst med norskkriminalomsorg kunne bidra til flere lykkes i å slutte med kriminalitet.